Uudis
Uudis
Liina Osila: rohkem andmeid kohalikele otsustajatele!
Julgen arvata, et vaevalt jätab mõni Eesti kohaliku omavalitsuse juht alla kirjutamata väitele, et andmed ja statistika aitavad teha teadlikke – ja loodetavasti tarku – otsuseid kohaliku elu arendamiseks. Usaldusväärselt kogutud andmetele tuginedes ei sünni järelemõtlematud otsused.
Uudis
KAART: kus asub Eesti kõige tihedamalt asustatud ruutkilomeeter?
Eesti inimestele meeldib elada suurtes linnades. Kui elu linnas üle viskab, kolitakse suurlinnade ümber asuvatesse valdadesse. Nii selgub statistikaameti andmetest, mis võrdlevad rahvastiku paiknemist 2000. ja 2024. aastal.
Uudis
Kiirstatistika: kiired andmed riigile olulistes valdkondades
Riikliku statistika tegijana kogub ja avaldab statistikaamet regulaarselt infot Eesti rahvastiku, sotsiaalvaldkonna, majanduse ja keskkonna arengu kohta. Lisaks kokku lepitud perioodilistele ja pidevalt tehtavatele statistikatööde loetellu kuuluvale kogub ja avaldab statistikaamet ka kiirstatistikat ühiskonnale oluliste teemade kohta.
Uudis
Eksperimentaalstatistika toetab tarku otsuseid
Statistikaameti eksperimentaalstatistika tiim reageerib ühiskonnas toimuvale ja annab andmete abil ülevaate Eesti elust. Eksperimentaalstatistika on paindlik ja uuendusmeelne ning aitab lahti harutada nii riigi kui ka kohalike omavalitsuste tasandil toimuvat teisiti kui regulaarstatistika seda võimaldab. Kellele, millal ja milleks on vaja eksperimentaalstatistikat?
Uudis
Statistika aastaraamat annab ülevaate Eesti elust arvudes
Statistikaamet esitleb täna, 29. juulil kogumikku „Eesti statistika aastaraamat 2015“, mis annab statistilise ülevaate Eesti elust ja pakub võrdlusi teiste Euroopa Liidu riikidega.
Uudis
Eesti statistika aastaraamat. 2015
ISSN 1406-1783
ISBN 978-9985-74-564-9
Kakskeelne: eesti ja inglise
Formaat B5. 440 lk
Ilmus: 29.07.2015
Uudis
Ehitushinnaindeksi tõus peatus II kvartalis
Ehitushinnaindeks jäi 2015. aasta II kvartalis võrreldes I kvartaliga samale tasemele ja tõusis võrreldes eelmise aasta II kvartaliga 0,7%, teatab Statistikaamet.
Uudis
Tööstustoodangu tootjahinnaindeks tõusis juunis kuuga
Tööstustoodangu tootjahinnaindeksi muutus oli 2015. aasta juunis võrreldes maiga 0,2% ja võrreldes eelmise aasta juuniga -1,7%, teatab Statistikaamet.
Uudis
Mais majutusettevõtetes peatunud turistide arv vähenes
Majutusettevõtete teenuseid kasutas 2015. aasta mais 268 000 turisti, mis oli 2% vähem kui eelmise aasta mais, teatab Statistikaamet. Vähenes välis- ja suurenes siseturistide arv.
Uudis
Mais kaubavahetus kahanes
Kaupade eksport kahanes 2015. aasta mais võrreldes eelmise aasta maiga 6% ja import 10%, teatab Statistikaamet. Enim vähenes põllumajandussaaduste ja toidukaupade, mehaaniliste masinate ning mineraalsete toodete kaubavahetus.
Uudis
Tarbijahinnaindeksi aastamuutust mõjutas juunis enim mootorikütus
Tarbijahinnaindeksi muutus oli 2015. aasta juunis võrreldes maiga -0,2% ja võrreldes eelmise aasta juuniga -0,1%, teatab Statistikaamet.
Uudis
Mais tööstustoodangu maht vähenes
Tööstusettevõtted tootsid 2015. aasta mais 2% vähem toodangut kui eelmise aasta mais, teatab Statistikaamet. Toodang vähenes nii töötlevas tööstuses kui ka mäetööstuses ja energeetikas.
Uudis
Mais jaemüügi kasv veidi kiirenes
Jaekaubandusettevõtete kaupade jaemüük suurenes 2015. aasta mais eelmise aasta maiga võrreldes püsivhindades 8%, teatab Statistikaamet. Kui aprillis kasvas jaemüük aastases võrdluses 6%, siis mais jaemüügi kasv veidi kiirenes.
Uudis
Eesti Statistika Kvartalikiri_2-15
ISSN 1736-7921
Kakskeelne: eesti ja inglise
Formaat B5. 112 lk
Ilmus: 30.06.2015
Blogi
Elu mõttest rändeni
Eesti elanike rahulolu oma leibkonna majandusliku olukorraga jääb alla Euroopa Liidu keskmise. Samas Eesti 25–34-aastaste kõrgharidusega noorte seas on see näitaja Euroopa Liidu keskmist kõrgem, mis on kooskõlas näiteks ka sellega, et kõrgharidusega noored pole Eestist välismaale tööle siirdujate seas kõige aktiivsemad.
Blogi
Rände autonoomsuse aktsepteerimine: Eesti kui sisserände riik
Lääne-Euroopa riikide kogemus näitab, et rännet ei saa vaos hoida rangete seaduste ja piirikontrolliga. Need pigem muudavad rände toimumise viise. Londoni Ülikooli teadur Stephen Scheel leiab, et Eestist on saamas sisserände riik ja Eesti peab otsustama, millist immigratsioonipoliitikat järgida ning milliseid institutsionaalseid muutusi on vaja mitmekultuurilise ühiskonna toimimiseks.